Title: 2. ročník / Biochémia / ZS / 01. Metabolizmus sacharidov, Glykolýza

Q: Aké sú hlavné funkcie sacharidov?
A: Zdroj energie; zásobná forma energie; prekurzory biomolekúl; zdroj intermediátov pre syntézu lipidov a aminokyselín.

Q: Ktoré tkanivá sú úplne závislé od glukózy?
A: Neuróny, erytrocyty, embryonálne tkanivá, retina, varlata, kôra nadobličiek.

Q: Aké sú sacharidy v potrave?
A: Monosacharidy: glukóza, fruktóza, galaktóza
Disacharidy: sacharóza, laktóza, maltóza
Polysacharidy: škrob, glykogén, dextríny, inulín, celulóza.

Q: Ktoré väzby štiepi α-amyláza?
A: α-1→4 glykosidické väzby. Nie α-1→6.

Q: Aké produkty vznikajú pôsobením slinnej α-amylázy?
A: Maltóza, isomaltóza, maltotrióza, dextríny.

Q: Prečo slinná α-amyláza nefunguje v žalúdku?
A: Inaktivuje ju nízke pH.

Q: Aké je pH optimum pankreatickej α-amylázy?
A: pH 7,1.

Q: Aké disacharidázy sú v membráne enterocytov?
A: Laktáza, sacharáza, maltáza, izomaltáza, trehaláza.

Q: Čo vzniká štiepením laktózy?
A: Glukóza + galaktóza.

Q: Čo vzniká štiepením sacharózy?
A: Glukóza + fruktóza.

Q: Čo vzniká štiepením maltózy?
A: Glukóza + glukóza.

Q: Ktoré transportné mechanizmy absorbujú monosacharidy?
A: Facilitovaná difúzia (GLUT) a sekundárny aktívny transport (SGLT).

Q: Ktoré monosacharidy využívajú SGLT-1?
A: Glukóza a galaktóza.

Q: Ktorý transportér absorbuje fruktózu?
A: GLUT-5.

Q: Aký je hlavný transportér glukózy v erytrocytoch?
A: GLUT-1.

Q: Aký transportér glukózy je inzulín-dependentný?
A: GLUT-4.

Q: V ktorých tkanivách sa nachádza GLUT-4?
A: Kostrový sval
myokard
tukové tkanivo

Q: Funkcia GLUT-2
A: V pečeni a pankrease – transport glukózy podľa gradientu, nízka afinita, vysoká kapacita.

Q: Ako funguje SGLT-2?
A: Reabsorpcia glukózy v obličkách, sekundárny aktívny transport s Na⁺.

Q: Čo sú inhibitory SGLT-2?
A: Gliflozíny: dapagliflozín, empagliflozín, kanagliflozín.

Q: V čom pomáhajú gliflozíny?
A: Znižujú glykémiu zvýšením vylučovania glukózy močom.

Q: Aké sú dôsledky nedostatku disacharidáz?
A: Osmotický hnačka, nadúvanie, fermentácia sacharidov baktériami.

Q: Čo spôsobuje vrodený deficit sacharázy-izomaltázy?
A: Intolerancia sacharózy a škrobu.

Q: Čo je laktózová intolerancia?
A: Nedostatok laktázy → neschopnosť hydrolyzovať laktózu.

Q: Kde prebieha glykolýza?
A: V cytosole všetkých buniek.

Q: Ktoré bunky využívajú výlučne anaeróbnu glykolýzu?
A: Erytrocyty
kvoli 2,3-bisfosfoglycerátu ktorý znižuje afiinitu kyslíku ku hemu
+nemajú mitochondrie

Q: Koľko ATP vzniká anaeróbne?
A: Čistý zisk 2 ATP / 1 glukóza.

Q: Koľko ATP vzniká aeróbne?
A: 36-38 ATP (podľa shuttle).

Q: Prvá reakcia glykolýzy?
A: Fosforylácia glukózy → glukóza-6-P.

Q: Enzýmy prvej fosforylácie glukózy?
A: Hexokináza alebo glukokináza.

Q: Vlastnosti hexokinázy
A: Vysoká afinita = nízky Km
inhibovaná glukóza-6-P
prítomná takmer vo všetkých tkanivách (nie je napr v ENTEROCYTOCH)

Q: Vlastnosti glukokinázy
A: Vysoký Km, vysoký Vmax, špecificky v pečeni a pankreatických β-bunkách, neinhibovaná G-6-P.

Q: Kľúčový regulačný enzým glykolýzy?
A: Fosfofruktokináza-1 (PFK-1).

Q: Aktivátory PFK-1
A: AMP, ADP, fruktóza-2,6-bisfosfát, fruktóza-6-P.

Q: Inhibítory PFK-1
A: ATP, citrát.

Q: Ktorý enzým vytvára fruktóza-2,6-bisP?
A: PFK-2.

Q: Ako pôsobí inzulín na PFK-2?
A: Aktivuje kinasovú aktivitu PFK-2 → ↑ fruktóza-2,6-bisP → ↑ glykolýza.

Q: Ako pôsobí glukagón na PFK-2?
A: Aktivuje fosfatázu → ↓ fruktóza-2,6-bisP → ↓ glykolýza.

Q: Ktorý enzým rozdeľuje F-1,6-bisP?
A: Aldoláza → DHAP + glyceraldehyd-3-P.

Q: Aký enzým premieňa DHAP na glyceraldehyd-3-P?
A: Triózafosfát izomeráza.

Q: Ktorá reakcia tvorí prvý NADH v glykolýze?
A: Glyceraldehyd-3-P → 1,3-BPG
enzým: glycerldehyd-3-fosfátdehydrogenáza

Q: Ktoré enzýmy tvoria ATP v glykolýze?
A: Fosfoglycerátkináza a pyruvátkináza.

Q: Čo je fosforylácia na substrátovej úrovni?
A: Produkcia ATP z vysokoenergetického medziproduktu bez dýchacieho reťazca.

Q: Ako vzniká 2,3-BPG v erytrocytoch?
A: Z 1,3-BPG cez bisfosfoglycerátmutázu

Q: Funkcia 2,3-BPG
A: Znižuje afinita Hb k O₂ → lepšie uvoľnenie O₂ v tkanivách.

Q: Čo spôsobí deficit pyruvátkinázy v erytrocytoch?
A: Hemolytickú anémiu (nedostatok ATP).

Q: Čo je anaeróbna glykolýza?
A: Premena pyruvátu na laktát (LDH) → regenerácia NAD⁺.

Q: Kde prebieha anaeróbna glykolýza fyziologicky?
A: Svaly pri námahe, erytrocyty, rohovka, čočka, semenníky, renálna dreň.

Q: Čo je laktátová acidóza?
A: Zvýšený laktát v krvi → acidóza pri hypoxii, šoku, infarkte.

Q: Ako sa regeneruje NAD⁺ pri aeróbnej glykolýze?
A: Glycerol-fosfátový alebo malát-aspartátový shuttle.

Q: Energetický výťažok glycerol-fosfát shuttle (samostatne aj celkovo)?
A: 2 ATP kvoli FADH v matrix
+30 ATP / glukóza.

Q: Energetický výťažok malát-aspartát shuttle (samostatne aj celkovo)?
A: 3 ATP kvoli NADH v matrix

Q: Pasteurov efekt
A: Zvýšenie O2 (aeróbný stav) → pokles rýchlosti glykolýzy
Lebo bunka získa z málo glukóz veľa energie preto sa môže glykolýza spomaliť

Q: Ktoré hormóny zvyšujú glykolýzu?
A: Inzulín.

Q: Ktoré hormóny glykolýzu inhibujú?
A: Glukagón a adrenalín (v pečeni).

Q: Ako ovplyvní F-1,6-bisP pyruvátkinázu?
A: Aktivuje ju (feed-forward).

Q: Ako ovplyvní glukagón pyruvátkinázu?
A: Fosforyluje ju cez PKA → inhibuje ju.

Q: Aké sú hlavné anabolické produkty z glykolýzy?
A: Ribóza-5-P, glycerol-3-P, serín, alanín, aspartát, aminocukry, lipidy, 2,3-BPG.